Pokračování rozhovoru s ředitelem magistrátu Zdeňkem Zajíčkem

Jak velký je to zásah do zavedené praxe?

Poměrně výrazný,tudíž ho provázejí drobné komplikace.Připravovali jsme se na to poměrně dlouho a pečlivě, takže je to zvládnutelné.Nicméně některé věci nelze předem domyslet a objevují se až v praxi,zaváděcí doba bude jeden dva měsíce.Ale občanů se to opět nedotkne,jde o vnitřní věci úřadu.

Přesto se o některých problémech mluví i v tisku.

Některé problémy jsou pro novináře samozřejmě zajímavé i tehdy,když se občana přímo nedotýkají.A je pravda, že se do zákona o Praze dostaly některé věci,které nemají vazbu na jeho jiné části nebo jim chybí věcná logika. Kuriózní je například to,že pouze rada a zastupitelstvo budou řešit veřejné zakázky,takže i běžné nákupy pro úřad musí schvalovat jeden z těchto orgánů.Konkrétně rada rozhoduje u částek do výše od nuly do jednoho procenta z městského rozpočtu,což je v Praze asi do 220 miliónů korun. A nad tuto částku zastupitelstvo.Paradoxní je to vtom,že jiné obce v republice tuto povinnost ze zákona o obcích nemají a mohou tím pověřit svůj úřad.V Praze naopak,použiji-li extrémní příklad,rada bude schvalovat i nákup špendlíků.Proto navrhujeme novelu zákona o Praze a snad v parlamentu projde.Jednu novelu už jsme ostatně prosadili a ta se občanů dotýká přímo. Zákon o Praze předpokládal,že budeme moci přenášet některé kompetence jen buď na všechny městské části, nebo že si je musí ponechat pouze magistrát.V praxi by to znamenalo,že například odbory dopravy by musely být na všech 57 městských částech, což nemá smysl.Nebo naopak,že bude v Praze jen jediný,což by zase vzdalovalo "úřady" od obyvatel.Proti tomu samozřejmě protestovaly i městské části.Tady už k novele došlo a doufám,že projde i horní sněmovnou a podepíše ji prezident.Potom si tyto kompetence státní správy bude moci město přenést tam,kde to bude pro obec i občana nejvýhodnější.Namátkou jde o dopravní úřady,matriky, občanské průkazy a podobně.

Týká se tento problém členění Prahy na správní celky? Také o tom se hodně diskutuje a je to věc,která se Pražanů přímo týká, protože se rozhodne o tom,jak daleko budou mít na svůj "úřad".

Netýká se to přímo vzniku těchto správních jednotek,ale toho,co budou moci pro občana vykonávat.I když reálně vzato,pokud bychom nemohli úřady těchto správních celků pověřit výkonem určitých agend,nemělo by smysl je vytvářet.

Takže členění Prahy na správní obvody zákon umožňuje a nebrání tomu "naplnit" je rozumnou činností.Jak mají tyto celky vypadat?

Začnu z jiné strany.Zákon dává pro tento krok prostor,ale Praha si musí svým Statutem upravit vzájemné kompetence mezi městem a městskými částmi.Jednoduše řečeno,musí říci,co kdo bude dělat,s jakým majetkem a jakými financemi bude kdo hospodařit a jak.Na tomto Statutu se pracuje,vyjadřují se k němu městské části a měl by být zastupitelstvem města schvalován v prosinci.Zároveň Statut řeší přenos kompetencí státní správy z města na městské části.Tady orgány města navrhly dvoustupňový model, takže by kompetence ve státní správě měly být rozděleny rovnoměrně po městě a měl by to být model homogenní.

Pod tím si laik těžko představí něco konkrétního.

Řeknu to jinak. Dnes je v Praze 15 velkých městských částí,kde jsou stavební úřady,dopravní odbory,živnostenské odbory atd.Každý vypadá poněkud jinak,každý má poněkud jinou organizaci,a když tam jako občan přijdete,špatně se orientujete.Protože úřad v místě vašeho bydliště vypadá trochu jinak než ten v místě,kde třeba pracujete.Nám jde v první řadě o to,aby všechny úřady vypadaly pokud možno stejně a aby každý úřad městské části,který bude vykonávat státní správu v Praze,vykonával všechny agendy prvního stupně.Velmi lapidárně řečeno,všechny budou mít dopravu,stavební úřad,matriky,občanské průkazy atd.Pro vás to znamená,že budete přesně vědět,co na úřadě najdete a co si tam můžete vyřídit bez ohledu na to,zda jste v Praze 1,nebo Praze 15.Zatím to tak není,různým úřadům jsou svěřeny různé agendy. Druhou částí tohoto kroku je,že by takovéto úřady měly být nejen v Praze 1 až 15,ale na dalších místech,kde dnes nejsou.Tím by se "úřad" přiblížil lidem hlavně v některých okrajových částech města.

Kde tyto úřady budou a kolik jich bude?

Ani na jednu z těchto otázek nelze v této chvíli definitivně odpovědět.Je shoda v modelu,ale i v tom,že umístění těchto úřadů i počet těchto správních celků by neměl vyjít ,,shora",ale hlavně z dohody jednotlivých městských částí.Jasné tak je,že zůstanou úřady Prahy 1 až 15,ale o dalších jednají městské části a hledají shodu.Mluví se o tom,že by v Praze mělo kromě dnešních patnácti správních obvodů - velkých městských částí - vzniknout zhruba pět nebo šest dalších,definitivní číslo nepadlo.Chci přitom zdůraznit,že to vše se nijak netýká místních samospráv.Ty zůstanou,zůstane 57 městských částí,které budou mít nadále svá zastupitelstva a starosty a své dosavadní kompetence.Všechno, o čem mluvíme,je oblast státní správy a to,jak ji nejlépe vyřešit. I z toho hlediska,že dnes na město v rámci vzniku regionů například přecházejí školské úřady,ale výhledově bychom měli přebírat i některé nemocnice,vydávání řídičských průkazů atd.,což už si vyžaduje modernější organizaci celé městské správy.

Jaký je názor starostů? Pro některé to znamená,že získají velký úřad a velký "komfort" pro své občany,jiní mohou přijít například o matriky a podobně.

Je to diskuse pro některé městské části a starosty nepochybně složitá. Měl by se hledat model efektivní a laciný.Všichni si však musíme uvědomit,že i činnost úřadu něco stojí,a pokud chceme dokonalejší službu blíže občanovi,bude to služba o něco dražší.

Jak tato diskuse zatím probíhá?

Řekl bych,že až překvapivě věcně.Výsledek samozřejmě ještě neznáme,ale jedno mohu říci:Shodli jsme se na tom,že model městské správy má být homogenní a že by správních celků mělo být zhruba dvacet až jednadvacet.Ale nikdo tady na městě nechce určovat,kde mají být,takže je na městských částech,aby hledaly dohodu a řekly,zda chtějí správní celek vytvořit společně,kde má být sídlo jeho úřadu atd.Tato jednání probíhají, a i když to zpočátku vypadalo,že se žádná městská část s jinou nedohodne,dnes jsou tyto dohody už poměrně daleko.

Kdy má padnout rozhodnutí?

V optimálním případě v prosinci,kdy bude přijímán nový Statut Prahy.Je to jeho součástí,i když právě tato část v návrhu Statutu,který se připomínkuje,zatím chybí.Ale pokud diskuse včas skončí a městské části se dohodnou na nových správních obvodech,bude do něho přidána.Pokud ne,bude Statut fixovat správní obvody 1 až 15,případně další,kde bude shoda a jejich úřady budou vykonávat agendy pro další městské části.A další správní obvody vzniknou dodatečně.Ideálním řešením by bylo říci už v prosinci,kde tyto správní obvody budou a kde budou mít úřady.Je potřeba těmto  novým obvodům dát čas,aby se na změnu připravily.To si vyžádá minimálně rok.

Nové úřady budou potřebovat také domy,lidi,prostředky...

Domy někde ano,na druhé straně se uvolní jinde a jiné.Totéž platí o lidech. V optimálním případě by neměl vzrůst počet zaměstnanců,protože by měli přejít ze svých pracovišť na městských částech na pracoviště jiné.Když například dnešní "obvod" přestane vykonávat státní správu pro řadu menších městských částí,uvolní se část zaměstnanců a mohou přejít na nový úřad vzniklý dohodou těchto městských částí.Samozřejmě to neplatí nikdy  absolutně,někomu nemusí změna vyhovovat a odejde,ale tomu se vyhnout nedá.

Takže neočekáváte větší potíže?

Nemyslím,že by hrozil zásadní konflikt.Je to koncepční věc,všichni ji tak řeší a provází ji věcné diskuse.Které jsou v podstatě vždy vedeny na téma, nakolik nový model uspokojí potřeby města,což je především efektivní výkon státní správy,a na druhé straně potřeby konkrétní městské části.To je třecí plocha,protože každá městská část by byla samozřejmě nejraději, kdyby na svém úřadě měla úplně vše. "Je to služba občanům," argumentují. Což je nepochybně pravda,ale druhou částí této pravdy je,že občan zase nejásá,když úřady spotřebovávají enormní množství peněz z jeho daní na svůj provoz.A mít úřad úplně všude je prostě drahé.Ale tato diskuse je objektivní,probíhá a nakonec povede k nějakému výsledku,k dohodě,která bude nevyhnutelně určitým kompromisem.Potom začnou tisíce drobných problémů s realizací,protože jde o věc poměrně složitou.Ale to už je o práci. Nicméně jsem přesvědčen,že toto vše stojí za to podstoupit,protože vznikne model městské správy,který bude efektivnější a především přijatelnější pro občana.A tento základní model se potom bude dále dolaďovat.Pokud se například ukáže,že to někde mají lidé do svého správního centra pro některou službu skutečně daleko a že je v místě dostatečně žádaná,mohou vznikat detašovaná pracoviště.Podstatné je vytvořit kostru - a o to nyní jde,přičemž nové správní obvody by stejně začaly fungovat zhruba za rok.

A co úředníci? Není těch změn na ně v poslední době trochu moc?

Je.Ale je to naše práce,musíme ji udělat a já jim za to mohou pouze poděkovat,protože nápor,který teď zvládají,je naprosto mimořádný.Na druhé straně to ale je naše vnitřní věc a nemyslím si,že to občany nějak příliš zajímá.Ti chtějí kvalitní službu,mají na ni nárok a od nás očekávají,že to zařídíme.Takže mne vždy potěší,když někdo tuto práci ocení,ale jsem realista a vím,že úřady se veřejně nechválí. Navíc jsou pro lidi málo pochopitelné, ale i to je cílem navrhovaných změn - udělat je pro lidi "čitelnější".